Vyhľadávanie v aktualitách
Aktuality
Obava ako príčina brzdy vo vzdelávaní
Kategória: Aktuality Autor/i: prof. PhDr. Erich Petlák, CSc., Mgr. Dušana Bieleszová
![](/mediagallery/aprs_system/image/magazin_vydanie/types/Z/2930.jpg)
Manažment školy v praxi č. 6/2020 - Zotrvávanie na klasických prístupoch nesúvisí len s nezáujmom, nevedomosťami, neochotou meniť zaužívané. Na základe štúdia literatúry, skúmania edukácie (VEGA a KEGA – diferenciácia vo vyučovaní, motivácia, neurovedné aspekty edukácie), ale aj na základe rozhovorov s učiteľmi sme toho názoru, že príčiny spočívajú aj v ich obavách pred novým, v ich myslení a v postojoch k novému.
Ide o tzv. vnútorné činitele, ktoré vyplývajú z pohľadu učiteľa na nové možnosti, nedôveru k novému, ba aj strachu z neznámeho.
Príčiny zotrvávania v tradičných prístupoch vzdelávania
Zotrvávanie učiteľa na zaužívanom je často ovplyvnené presviedčaním seba samého o tom, že:
- doteraz pracuje dobre, spĺňa čo sa očakáva a niečo nové nemôže byť lepšie a efektívnejšie,
- nové metódy a formy práce môžu byť aj lepšie, ale nemá istotu, či sa v realite novosť skutočne osvedčí, či výsledky budú naozaj lepšie,
- je zbytočné hľadať a zavádzať niečo nové, keď staré máme vyskúšané a osvedčené a všetka doterajšia práca priniesla žiaduce výsledky,
- zmeny sú potrebné a možné, ale nie je to úloha učiteľa, očakáva námety, pokyny, usmernenia a pod.,
- zmeny sú potrebné, ale obáva sa, že zmenou doterajšej práce mu pribudne oveľa viac práce, preto zotrváva na zaužívanom.
Obava z nového, obava zo zlyhania
Nielen myslenie a presviedčanie seba samého o niečom dobrom sú brzdou inovácií. Významný a negatívny vplyv na zavádzanie inovácií do života má aj obava z nového, obava zo zlyhania a pod. Prejavuje sa to najmä ako:
- strach a neistota z neznámeho – učiteľ sa obáva, či práca s doposiaľ menej využívanými alebo vôbec nevyužívanými prístupmi k edukácii prinesie žiaduce výsledky, preto radšej neexperimentuje,tento prístup, resp. postoj často vnímame aj ako nezáujem o inovovanie činností,
- vplyv negatívnych, nedobrých skúseností – tie môžu byť vlastné (učiteľ skúšal nové prístupy k edukácii a nedostavili sa očakávané výsledky) alebo sprostredkované (učiteľ sa stotožnil so sprostredkovanými informáciami bez toho, aby vyskúšal nové),
- presvedčenie, že nové neprináša výsledky – uvádzanie inovácií potrebuje istý čas, výsledky sa nedostavujú ihneď (aj učiteľ, aj žiaci si potrebujú zvyknúť na nové, predstavme si, že žiak sa doposiaľ neučil alebo len veľmi málo v skupine, nemal dostatok príležitostí na riešenie divergentných úloh atď.), výsledky inovácií nie sú hneď viditeľné, preto učiteľ v nich nepokračuje, neskúša rôzne možné variácie,
- neochota a strach zbaviť sa niečoho, na čo je učiteľ zvyknutý a čo prináša uspokojivé výsledky – toto je jeden z veľmi podstatných inhibítorov všetkých inovácií, spokojnosť s dosahovaným,
- obava zo zníženia kreditu osobnosti – doterajšie výsledky práce sú v podstate akceptované, no môže sa stať, že inovácie neprinesú hneď žiaduce výsledky, učiteľ to môže vnímať a uvažovať tak, že to zníži dôveru voči jeho práci, a tak radšej ostane pri zaužívanom,
- konformizmus ako jeden z možných nepriateľov inovácií – pojem „možných nepriateľov“ sme uviedli zámerne, pretože konformizmus môže byť ponímaný aj v kladnom zmysle, v negatívnom zmysle ho vnímame ako prispôsobenie a neochotu meniť zaužívané, ktoré sa môže prejavovať v kolektíve alebo aspoň u niektorých jedincov v kolektíve a príklon k ich názorom, postojom a pod.,
- obava z nezvládnutia rôznych digitálnych technológií – tie sú v súčasnosti integrálnou súčasťou inovácií, aj keď sa v ostatných rokoch situácia v tejto oblasti značne zlepšila, sú ešte učitelia, ktorí majú istý rešpekt pre technológiami a najviac dôverujú sebe a svojim činnostiam.
J. Adams (2004) hovorí a štyroch príčinách, ktoré blokujú inovatívne prístupy k vyučovaniu:
- emočné blokovanie - kritické hodnotenie už vo fáze vytvárania nápadov, nereálne hodnotenie rizík nápadu a neochota nechať nápady dozrieť,
- blokovanie vnímania - stereotypy, selektívne využívanie zmyslových dojmov a neschopnosť vnímať problém z rôznych hľadísk,
- kultúrne prekážky - nedostatok spätnej väzby a dodržiavanie tradícií,
- intelektuálne a expresné bloky - fixácia iba na jednu alebo na niektoré vybrané stratégie vyučovania.
Uvedenými pohľadmi učiteľov nekritizujeme, ale ani neobhajujeme. Vnímame ich ako isté psychologické zábrany, ktoré možno aj pôsobením vedenia školy a kolektívu učiteľov prekonávať. Každý učiteľ si musí uvedomovať, že inovatívnu školu robia inovatívni učitelia. To nie je len požiadavka dneška, ale najmä budúcnosti.
Viac v článku: Obava ako príčina brzdy vo vzdelávaní v Manažmente školy v praxi č. 6/2020
Odpovedný servis pre predplatiteľov
Vaše otázky pošlite na direktor@wolterskluwer.sk
Archív článkov
Kategórie
Aktuality
![](/rd/img/test-wide-box-img.png)
NOVÉ TÉMY v aplikácii Dotazníky
redakcia
Opatrenie o sumách stravného
MPSVaR SR
Školstvo v Slovenskom národnom povstaní
PhDr. Adam Bielesz, PhD.